Tehnoloogia

Akonadi

  Kõigi PIM (personaalne teabehaldur) andmete andmesalvesti kasutamise mehhanism &kde; SC 4 jaoks. Üksainus salvestamise ja hankimise süsteem võimaldab tõhusust ja laiendatavust, mis ei olnud võimalik &kde; 3 tingimustes, kus kõigil PIM komponentidel oli oma süsteem. Pane tähele, et Akonadi kasutamine ei muuda andmete vormingut (vcard, iCalendar, mbox, maildir jne.), vaid lihtsalt pakub uue võimaluse andmeid kasutada ja uuendada.&newpara; Akonadi loomise ja arendamise peamised põhjused on tehnilised, ⪚ unikaalne viis kasutada PIM andmeid (kontaktid, kalendrid, e-kirjad) eri rakendustes (⪚ &kmail;, &kword; &etc;), mis välistab vajaduse kirjutada samalaadset koodi eri kohtades.&newpara; Teine eesmärk on takistada graafilistel rakendustel, näiteks &kmail;il, otseselt kasutamast väliseid ressursse, näiteks e-posti servereid, mis kujutas varem endast peamist veateadete ja soovide allikat, peamiselt jõudluse ja reageerimise parandamise nimel.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://pim.kde.org/akonadi/"&linkmid;Akonadi for KDE's PIM&linkend;&newpara; &linkstart;"http://en.wikipedia.org/wiki/Akonadi"&linkmid;Wikipedia: Akonadi&linkend;&newpara; &linkstart;"http://techbase.kde.org/Projects/PIM/Akonadi"&linkmid;Techbase - Akonadi&linkend;

  &GUI; &kde;
ARts

  &kde; 2 ja 3 heliraamistik. Selle ühele ülesandele orienteeritud iseloom tekitas probleeme, kui olemas oli kaks heliallikat. &plasma; töölaual asendab seda Phonon.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://en.wikipedia.org/wiki/ARts"&linkmid; Wikipedia: ARts&linkend;&newpara; &linkstart;"http://www.arts-project.org"&linkmid;ARtsi kodulehekülg&linkend;

  &kde; Phonon &plasma;
D-Bus

  D-Bus ehk Desktop Bus (töölauasiin) on teenustevaheline teadete vahetamise süsteem. Selle töötas välja &RedHat;, kuid seda on tugevasti mõjutanud varasem &kde; 3 DCOP. Enamik POSIX-iga ühilduvaid operatsioonisüsteeme toetab D-Busi ning on olemas ka port Windowsile. Seda kasutab Qt 4 ja GNOME.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://freedesktop.org/wiki/Software/dbus/"&linkmid;FreeDesktop.org: What is D-Bus?&linkend;&newpara; &linkstart;"http://en.wikipedia.org/wiki/D-Bus"&linkmid;Wikipedia: D-Bus&linkend;

  &DCOP; GNOME &kde; &Qt;
DCOP

  DCOP ehk Desktop COmmunication Protocol (töölaua sideprotokoll) on lihtne protsesside ja tarkvarakomponentide vaheline sidesüsteem, mida kasutas &kde; 3. &kde; 4 võttis selle asemel kasutusele &DBus;i.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://en.wikipedia.org/wiki/DCOP"&linkmid;Wikipedia: DCOP&linkend;

  D-Bus &kde;
Flake

  Flake on programmeerimisteek, mida kasutab &koffice;/Calligra. Funktsionaalselt pakub see kujundeid sisu esitamiseks ning tööriistu sisu töötlemiseks. Kujundeid võib suurendada ja vähendada või pöörata ning omavahel rühmitada, et nad toimiksid ühtse kujundina, ümber mille võib voolata tekst.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://community.kde.org/Calligra/Libs/Flake"&linkmid;&kde; kogukonna wiki: Flake&linkend;

  &kde; KParts
Uue kuuma kraami hankimine

  Uue kuuma kraami hankimine (&emstart;G&emend;et &emstart;H&emend;ot &emstart;N&emend;ew &emstart;S&emend;tuff, GHNS) on avatud standard, mis muudab kasutajatele hõlpsaks oma rakendustele mitmesuguste laienduste allalaadimise ja paigaldamise. Meie GHNS teostust kasutavad &plasma; (näiteks uute töölauateemade hankimiseks) ning paljud rakendused ja vidinad.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://ghns.freedesktop.org"&linkmid;GHNS kodulehekülg&linkend;&newpara; &linkstart;"http://lwn.net/Articles/227855/"&linkmid;Artikkel GHNS kohta &kde; SC 4-s&linkend;

  &kde; &plasma;
GHNS

  GHNS on uue kuuma kraami hankimise ingliskeelne lühend.

  Uue kuuma kraami hankimine
IO moodul

  IO moodulid võimaldavad &kde; rakendustel kasutada võrguressursse sama hõlpsalt kui kohalikke (muutes need "võrgu jaoks läbipaistvaks"). Võrguressurssid (⪚ failid) võivad asuda näiteks SMB jagamisalal.

  SMB &kde;
KHTML

  KHTML on &HTML;-i renderdamise mootor &kde; &plasma; töölauale, nagu seda kasutab brauser &konqueror;. Samuti pakub see välja komponendi (KPart), mis võimaldab kõigil &kde; rakendustel esitada veebisisu. Uustulnukas &Qt; WebKit on samuti mõeldud nii Plasmale kui ka muudele rakendustele.

  &kde; &konqueror; KParts &plasma; WebKit
KIO

  &kde; sisend/väljundsüsteem, mis kasutab niinimetatud "IO mooduleid".

  IO moodul &kde;
Kiosk

  Kiosk on raamistik kasutajate tegutsemisvõimaluste piiramiseks &kde; platvormi kasutavates süsteemides, mis kõige paremini sobibki piiranguid vajavatesse keskkondadesse, näiteks internetikohvikutesse. Raamistik on olemas nii &kde; 3 kui ka &kde; 4 tarbeks, kuid haldustööriist Kiosktool seni vaid &kde; 3 jaoks. Seda võib pruukida &kde; 4 rakenduste seadistmiseks, aga kioski seadistusi võib ka käsitsi redigeerida.

  &kde;
KParts

  KParts on põimimistehnoloogia, mis võimaldab põimida üht &kde; rakendust teise ja vastupidi. Näiteks &konqueror;i kasutatav tekstivaade on KPart.

  &konqueror;
Ksycoca

  KSycoca (&kde; &emstart;Sy&emend;stem &emstart;Co&emend;nfiguration &emstart;Ca&emend;che ehk &kde; süsteemi seadistuspuhver) on seadistuspuhver, mis näiteks tagab menüükirjete kiire kasutamise.

  KBuildSycoca
Nepomuk

  Nepomuk on lühend sõnadest &emstart;N&emend;etworked &emstart;E&emend;nvironment for &emstart;P&emend;ersonalized, &emstart;O&emend;ntology-based &emstart;M&emend;anagement of &emstart;U&emend;nified &emstart;K&emend;nowledge (võrgukeskkond ühendatud teadmuse personaliseeritud ja ontoloogiapõhiseks haldamiseks). Nepomuk seab sihiks kõrvaldada kunstlikud tõkked teabe vahel, et võimaldada andmete dünaamilist liigitamist, korraldamist ja esitamist kasutajale. Olgu internetist laa laaditud, saadud e-kirjaga või kirja pandud märkmena, on teave globaalselt otsitav ning sildistatav intelligentsete andmetega.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://en.wikipedia.org/wiki/Semantic_desktop"&linkmid;Wikipedia: Semantic Desktop&linkend;&newpara; &linkstart;"http://en.wikipedia.org/wiki/NEPOMUK_(framework)"&linkmid;Wikipedia: NEPOMUK framework&linkend;&newpara; &linkstart;"http://nepomuk.semanticdesktop.org/xwiki/bin/view/Main1/"&linkmid;NEPOMUKi veebilehekülg&linkend;&newpara; &linkstart;"http://nepomuk.kde.org/discover/user"&linkmid;NEPOMUK KDE&linkend;&newpara; &linkstart;"http://userbase.kde.org/Nepomuk"&linkmid;Userbase'i Nepomuki lehekülg&linkend;

  &kde;
Phonon

  Platvormist sõltumatu multimeedia API, mis suhestub olemasolevate raamistikega, näiteks gstreameri ja xine mootorid. &kde; 2 ja 3 sõltusid heli osas aRtsist. Selle on nüüd asendanud Phonon.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://en.wikipedia.org/wiki/Phonon_(KDE)"&linkmid; Wikipedia: Phonon (KDE)&linkend;&newpara; &linkstart;"http://phonon.kde.org"&linkmid;Phononi veebilehekülg&linkend;

  &arts; &kde;
Solid

  Solid pakub välja ühtse API riistvara haldamiseks. Riistvara on rühmitatud 'domeenidesse'. Et Solidi taustaprogrammid on teostatud pluginatena, annab see rakenduste arendajatele võimaluse hakkama saada vähema hulga koodiga ning muuta oma rakendus samuti platvormist sõltumatuks.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://solid.kde.org"&linkmid;Discover Solid&linkend;

  &kde;
Threadweaver

  See lõimede programmeerimisteek levitab tööd mitme tuumaga protsessorite vahel, kui võimalik, jagades neile prioriteedid, enne kui reastada nad teostamise järjekorda. ThreadWeaver pakub välja kõrgetasemelise töödeliidese mitmelõimeliseks programmeerimiseks.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://www.englishbreakfastnetwork.org/apidocs/apidox-kde-4.0/kdelibs-apidocs/threadweaver/html/Why.html"&linkmid;Why Multithreading?&linkend;

  &kde;
WebKit

  HTML-i renderdamise mootor, mis sai alguse KHTML-i harust. Selle võttis üle Apple, kes arendas seda Safari tarbeks. WebKit on kogu oma funktsionaalsuses taas saadaval &kde; SC 4-s, kus seda vahendab &Qt;.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://webkit.org/"&linkmid;WebKiti kodulehekülg&linkend;&newpara; &linkstart;"http://en.wikipedia.org/wiki/Webkit"&linkmid;Wikipedia: WebKit&linkend;

  &kde; KHTML

X.Org

Antialias

  Kasutatuna seoses &kde;ga tähendab antialias tihtipeale ekraanil nähtavate kirjatüüpide pehmendamist. &Qt; versioon 3.3.või uuem koostöös X.org-i serveriga muudab selle võimalikuks ka &kde;s.

  &kde; &Qt;
&X-Server;

  &X-Server; kujutab endast lauskihti, mille peale on rajatud mitmed &GUI;d, nagu näiteks &kde;. See haldab põhilisi hiire ja klaviatiiri sisestusi (nii kohalikke kui kaugühendusega) ja annab elementaarsed graafikareeglid ristkülikute ja muu baaskraami kujutamiseks.

  &kde; &GUI;

Rakendused

Dolphin

  &kde; SC 4 vaikimisi failihaldur. Sel on külgpaneel (Asukohad), kuid peamiselt käib liikumine siiski peaakna ülaosas asuva asukohariba abil. Aknaid saab vajaduse korral poolitada, eri akendele saab omistada kindlaid vaateid. USB-seadmete ühendamine ja lahutamine käib külgpaneeli kaudu. Asukohtade paneelile saab soovi korral katalooge juurde lisada. Võimalik on kasutada ka puuvaadet.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://en.wikipedia.org/wiki/Dolphin_(software)"&linkmid;Wikipedia: Dolphin&linkend;&newpara; &linkstart;"http://introducingkde4.blogspot.com/2007/12/dolphin.html"&linkmid;Introducing KDE 4 Blog - Dolphin&linkend;&newpara; &linkstart;"http://userbase.kde.org/Tutorials/File_Management"&linkmid;Userbase: File Management Tutorial&linkend;

  &kde; &konqueror;
KBuildSycoca

  KBuildSycoca4 on käsurearakendus, mis regenereerib niinimetatud Ksycoca. See on kasulik näiteks siis, kui Süsteemi seadistustes puuduvad mõned või kõik moodulid.

  KSycoca Süsteemi seadistused
KDE infokeskus

  KDE infokeskus oli algselt KDE juhtimiskeskuse osa, alates KDE 3.1 ka autonoomsena. KDE SC 4 raames on selle asemel Süsteemi seadistustes seadistatavad moodulid (eriti Solid) ning alates &kde; 4.5 on see taas ka omaette rakendus.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://en.wikipedia.org/wiki/Kinfocenter"&linkmid;Wikipedia: KInfoCenter&linkend;

  &kde; Solid Süsteemi seadistused
&konqueror;

  &konqueror; on &kde; veebilehitseja, pildinäitaja, failihaldur ja veel palju enamatki - kogu projekti süda ja tuum. &konqueror;i kohta leiab rohkem infot internetist &linkstart;"http://www.konqueror.org"&linkmid;www.konqueror.org&linkend;.

  &kde;
KRunner

  Minikäsurida, mida saab avada klassikalisest menüüst, kiirklahviga &Alt;+F2 või paremklõpsuga töölaual. &kde; SC 4 korral näidatakse juba osalise nime korral kõiki sobivaid vasteid.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://userbase.kde.org/Tutorials/Krunner"&linkmid;UserBase: KRunner Usage&linkend;

  &kde; &plasma;
KWin

  KWin on aknahaldur. See võimaldab muuta akende dekoratsioone ja rakendada teemasid. &kde; SC 4 puhul toetab KWin ka ruumilisi töölauaefekte.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://userbase.kde.org/KWin"&linkmid;UserBase: KWin&linkend;

  &kde; &X-Server;
Minikäsurida

  Minikäsurida on seesama, mis KRunner.

  KRunner
Töölaua vahetaja

  Töölaua vahetaja on väike programm või paneeliaplett, mis näitab akende positsiooni sinu töölaual ning kui sul peaks olema mitu virtuaalset töölauda, siis tavaliselt nende kõigi ülevaadet.

  &kde; Kickoff Kicker Paneel &plasma; Virtuaalsed töölauad
Süsteemi seadistused

  See on &kde; juhtimiskeskuse projekt. Süsteemi seadistused võimaldavad kohandada peaaegu kõike, mida &kde;s üldse seadistada saab.

  &kde; KInfoCenter

Töölauaterminid

Tegevused

  Tegevused on &plasma; vidinate komplektid, millel on oma taustapilt.&newpara; Need sarnanevad mõnevõrra virtuaalsete töölaudadega, aga pole siiski sama. Nii võib olla näiteks "töötegevus", kus jooksevad RSS-uudistevood, märkmed täitmist ootavate ülesannete kohta, kataloogivaade tööga seotud failidega ning tagasihoidlik taustapilt.&newpara; Selle kõrval võib olla "vaba aja tegevus", mis pakub perekonna- ja koerafotode eelvaatlusi, RSS-uudisvooge sinu lemmikajaveebideest, kataloogivaadet filmikoguga, Twitteri apletti ja mõistagi Iron Maideni taustapilti, mis läks sulle hinge juba 1980. aastatel.&newpara; Täpselt kell 17.00 lülitud töötegevusele vaba aja tegevusele.&newpara; Täpsem teave: &newpara; &linkstart;"http://userbase.kde.org/Plasma"&linkmid;Plasma FAQ&linkend;

  &kde; Virtuaalsed töölauad
Konteiner

  Konteiner on tipptaseme vidinate rühm. Iga konteiner haldab oma vidinatekomplekti paigutust ja seadistusandmeid sõltumatult teistest konteineritest.&newpara; Sel moel võid rühmitada vidinaid konteineris vastavalt nende tähtsusele sinu tegemistes, mitte ei pea aga leppima kataloogide rühmitamisega.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://userbase.kde.org/Plasma"&linkmid;Plasma FAQ&linkend;

  &kde; Vidin
Lohistamine

  See meetod püüab asendada paljud tegevused, mis muidu kaasnevad failide kopeerimisega ühest kohast teise, teatud hiiretegevusega, ⪚ võib klõpsata mingil ikoonil &konqueror;is, viia hiir hiirenuppu all hoides teise aknasse ja seal seda lahti lastes (objekti "kukutades") ongi kopeerimine teostatud.

  &konqueror;
Laiendaja

  Laiendajad on erilaadsed hüpikud, mis kasvavad välja näiteks &plasma; paneelist. Laiendajatel on lahutatavad osad. Laiendajad on päris uus asi, mis on &plasma;s kasutusel alates &kde; 4.2-st. Kuiserver (liides, mis koondab kokku kõik pikemat aega töötavad tööd ja paigutab need ühte aknasse) kasutab laiendajaid, nii et sul on võimalik lahti haakida konkreetsed tööd ja jälgida nende edenemist eraldi.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://userbase.kde.org/Plasma"&linkmid;Plasma FAQ&linkend;

  &kde; &plasma;
GNOME

  &emstart;G&emend;NU &emstart;N&emend;etwork &emstart;O&emend;bject &emstart;M&emend;odel &emstart;E&emend;nvironment on üks juhtivamaid &UNIX; &GUI;sid.

  &GUI;
&GUI;

  See on lühend, mis tähendab graafilist kasutajaliidest (&emstart;G&emend;raphical &emstart;U&emend;ser &emstart;I&emend;nterface). Iga töölaua keskkond (näiteks &kde;) on &GUI;. Enamik &GUI;sid toetab hiire kasutamist ja/või aknaid rakenduste haldamiseks.

  &kde;
Kodukataloog

  See on koht süsteemis, kus paiknevad kõik sinu failid. Sa võid salvestada faile ka mujale kui sellesse kataloogi, kuid kõik rakendused pakuvad vaikimisi salvestamiskohana välja just selle kataloogi. Ja elu ongi palju lihtsam, kui hoiad kõiki oma asju siin üheskoos.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://en.wikipedia.org/wiki/Home_directory"&linkmid;Wikipedia: Home Directory&linkend;

  &dolphin;
&kde;

  Lühend väljendist "K Desktop Environment" (K töökeskkond), mis on üks juhtivamaid &UNIX; süsteemide &GUI;sid. Täpsemat teavet annab &linkstart; "http://www.kde.org"&linkmid;www.kde.org&linkend;.&newpara; &kde; on palju enam kui lihtsalt tarkvara. See on kogukond, mis koosneb programmeerijatest, tõlkijatest, kaastöölistest, kunstnikest, kirjutajatest, levitajatest ja kasutajatest kogu maailmas. Meie rahvusvaheline tehnoloogiameeskond on seadnud sihiks luua parimat vaba tarkvara arvutikasutajatele. Nii &kde; kaastöötajaid kui ka kasutajaid ja poolehoidjaid võib leida kogu maailmast, kus nad abistavad teisi, levitavad uudiseid või ka lihtsalt naudivad pakutavat,.

  &GUI;
&kicker;

  &kde; 3 ajal muudetava asukohaga riba tavaliselt ekraani allosas (mõnikord nimetati seda ka paneeliks), milles asusid rakenduste käivitajad, töölaua vahetaja ning töötavate rakenduste nupud.

  Paneel &plasma;
&kickoff;

  &kde; SC 4 (ja mõningate hilisemate &kde; 3 versioonide) puhul käivitamismenüü, milles rakendused on rühmitatud funktsionaalsetesse gruppidesse. Klassikalise menüü "Kõige enam kasutatud rakenduste" asemel on siin "Lemmikud", millesse saab rakendusi omatahtsi lisada. Paremklõps pakub samuti võimalust lisada rakendusi töölauale või paneelile. Kiiresti pääseb vähem tarvitamist leidvatele rakendustele ligi otsingukasti abil. Võimalik on kasutada küll ka teisi menüüsid, sest soovi või vajaduse korral võimaldab &kde; SC 4 tarvitusele võtta ka rohkem kui ühe käivitaja.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://home.kde.org/~binner/kickoff/sneak_preview.html"&linkmid;Kickoff Sneak Preview&linkend;

  &kde; Töölaua vahetaja Paneel &plasma;
Oxygen

  Oxygen on &kde; SC 4 vaiketeema. See loodi sihiga tuua töölauale "uut hingamist", eemaldades lihtsakoelised koomilised ikoonid ja asendades need puhta teema ja fotorealistlike ikoonidega. Oxygen kasutab küllastumata värvipaletti, et vältida ikoonide muutumist tähelepanu röövijaks, ning detailsust võimaldavat skaleeritavat graafikat (SVG).&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://en.wikipedia.org/wiki/Oxygen_Project"&linkmid;Wikipedia: Oxygen Project&linkend;&newpara; &linkstart;"http://www.oxygen-icons.org/?cat=3"&linkmid;Oxygeni ikoonid&linkend;

  &kde; KSVG &plasma;
Paneel

  Tähistab paneeli, mis enamasti asetseb ekraani allservas.

  &kde; &kicker; &kickoff; &plasma;
Plasma

  &kde; SC 4 puhul asendab &plasma; töölaud KDesktopi, &kicker;i ja SuperKaramba vidinamootori. Aplette nimetatakse plasmoidideks ning need ulatuvad väga lihtsatest vidinatest minirakendusteni, näiteks kalkulaator või sõnaraamat. Toetatud on vidinad ka teistest allikatest, näiteks SuperKaramba või Google'i vidinad.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://en.wikipedia.org/wiki/Plasma_(KDE)"&linkmid;Wikipedia: Plasma&linkend;&newpara; &linkstart;"http://plasma.kde.org/cms/1107/"&linkmid;Plasma veebilehekülg&linkend;&newpara; &linkstart;"http://userbase.kde.org/Plasma"&linkmid;Plasma FAQ&linkend;&newpara; &linkstart;"http://userbase.kde.org/Tutorials/TweakingPlasma"&linkmid;Tweaking Plasma&linkend;

  &kde; &kicker; Vidin
Rippimine

  Protsess, mis tähistab heliandmete lugemist &cdrom;ilt ja nende salvestamist kõvakettale.

Virtuaalsed töölauad

  &UNIX; aknahaldurite üks levinumaid ideid ongi virtuaalsed töölauad. See tähendab, et sinu käsutuses ei ole ainult üks ekraan, kuhu asetada oma aknaid, vaid mitu. Kui lülitud teisele töölauale (tavaliselt töölaua vahetaja abil), näed ainult neid aknaid, mille oled sellel uuel töölaual käivitanud või sinna liigutanud. Akna võib teha ka "kleepuvaks", mis tähendab, et seda näeb kõigil virtuaalsetel töölaudadel.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://userbase.kde.org/Plasma"&linkmid;Plasma FAQ&linkend;

  &kde; &kickoff; Töölaua vahetaja

&kde; arendus

&Qt;

  &kde; &GUI; on rajatud &Qt; tööriistakomplekti peale, mis pakub arvukalt töölaua konstrueerimiseks vajalikke graafilisi elemente (niinimetatud "vidinad"). Täpsemat infot &Qt; kohta leiab internetist &linkstart; "http://qt-project.org/"&linkmid;http://qt-project.org/&linkend;.

  &kde; &GUI; Element
Git

  Git on vaba ja avatud lähtekoodiga distributiivne versioonihaldussüsteem, mis on loodud haldama nii väikeseid kui ka väga suuri projekte kiiresti ja tõhusalt.&newpara; Iga Giti kloon on täieõiguslik hoidla kogu oma ajalooga ning täieliku versioonide jälgimise võimalusega, mis ei sõltu võrguühenduse olemasolust ega kesksest serverist. Harude loomine ja ühendamine käib kiiresti ja hõlpsalt.&newpara; Giti kasutatakse failide versioonide haldamiseks samamoodi nagu näiteks Mercuriali, Bazaari, Subversionit, CVS-i, Perforce'i ja Visual SoruceSafe'i.&newpara; On otsustatud, et Git saab &kde; peamiseks versioonihaldussüsteemiks senise SVN-i asemel. Seda juba kasutavadki mõned &kde; projektid, näites Konversation ja Amarok.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://git-scm.com/"&linkmid;Giti kodulehekülg&linkend;

  &kde; SVN
i18n

  Lühend, mis tähistab "internatsionaliseerimist". &kde; toetab paljusid keeli ning mitmed i18n tehnoloogiad muudavad õige lihtsaks tõlkida neisse keeltesse nii &GUI; kui ka &kde; dokumentatsioon. Rohkem infot i18n ja tõlkijate tegevuse kohta leiab internetist &linkstart; "http://l10n.kde.org"&linkmid;l10n.kde.org&linkend;.

  &kde; &GUI;
Kross

  Kross on skriptimise raamistik, mis võimaldab kasutada paljusid skriptikeeli. Pluginasüsteem lubab tulevikus toetada veelgi rohkem keeli.

  &kde;
KDOM

  KParti moodul, mis muudab KHTML-i DOM-i (&emstart;D&emend;ocument &emstart;O&emend;bject &emstart;M&emend;odel, dokumendi objektimudel) renderdamisvõimalused kättesaadavaks kõigile rakendustele. KSVG2 ongi &kde; SC 4-s KDOM-i põhine.

  &kde; KHTML KParts KSVG
KJS

  &kde; platvormi JavaScripti mootor.

  &kde; KParts &plasma;
KSVG

  KSVG toetab skaleeritavat vektorgraafikat KHTML-i brauserites. KSVG2 laiendab selle võimaluse &kde; SC 4-le.

  &kde; KHTML KParts
l10n

  Lühend, mis tähistab "lokaliseerimist" ehk rakenduse kohandamist kohalikele vajadustele. See hõlmab ⪚ rahaühikuid ja ajaesituse vormistust.

  i18n
Soprano

  Soprano on Nepomuki allprojekt, mis pakub hoidlat kogutud teabele, näiteks siltidele, hinnangutele &etc; See muudab teabe kättesaadavaks Strigile.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://en.wikipedia.org/wiki/Soprano_(KDE)"&linkmid;Wikipedia: Soprano&linkend;

  &kde; Nepomuk Strigi
Strigi

  Põhjaliku indekseerimisvõimega otsimisdeemon Strigi püüab oma võimetele vaatamata olla kiire ja lihtne. See kasutab SHA-1 räsi, mis aitab tuvastada topeltfaile.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://en.wikipedia.org/wiki/Strigi"&linkmid;Wikipedia: Strigi&linkend;

  &kde; Nepomuk Soprano
Element

  Graafilised elemendid, näiteks kerimisribad, nupud või sisendväljad, mida &kde; on kasutanud &GUI; loomisel.

  &kde; &GUI;
SVN

  Lühend sõnast &emstart;Subversion&emend;, mis on versioonihaldussüsteem. SVN on elegantne meetod hallata failiversioone, mis võimaldab enam kui ühel arendajal töötada korraga ühe ja sama projekti kallal. Infot selle kohta, kuidas hankida &kde; lähtetekstide viimane (arendajate) versioon anonüümse SVN-i abil, leiab internetis &linkstart;"http://developer.kde.org/source/anonsvn.html"&linkmid;http://developer.kde.org/source/anonsvn.html&linkend;.&newpara; SVN-i enda kohta leiab rohkem infot aadressil &linkstart;"http://subversion.tigris.org/"&linkmid;http://subversion.tigris.org/&linkend;.

  Git
XMLGUI

  Programmeerijate raamistik kasutajaliidese kujundamiseks. Seda kasutab ulatuslikult ära KParts.&newpara; Täpsem teave:&newpara; &linkstart;"http://en.wikipedia.org/wiki/XMLGUI"&linkmid;Wikipedia: XMLGUI&linkend;&newpara; &linkstart;"http://en.wikipedia.org/wiki/Qt_Style_Sheets"&linkmid;Wikipedia: Qt Style Sheets&linkend;

  &GUI; Kparts &Qt;

Varia

RFC

  Lühend, mis tähendab "soovitakse kommentaare" (&emstart;R&emend;equest &emstart;F&emend;or &emstart;C&emend;omment). See on levinud viis avaldada uusi mõtteid protokollide või protseduuride kohta ning anda need aruteluks interneti-kogukonnale. Kuigi ükski RFC ei ole kohustuslik, püüavad paljud rakendused neid järgida, kui kogukond on oma heakskiidu andnud.&newpara; Rohkem infot RFC-de kohta leiab &linkstart;"http://www.rfc-editor.org"&linkmid;RFC koduleheküljelt&linkend;.

Mitmesugused protokollid

SMB

  Lühend sõnadest &emstart;S&emend;erver &emstart;M&emend;essage &emstart;B&emend;lock. See on võrguprotokoll, mida kasutavad &Microsoft; &Windows; võrgud teiste arvutite failisüsteemidele ligipääsemiseks.

  IO moodul
IRC

  Lühend, mis tähendab "interneti retranslatsioonivestlust" (&emstart;I&emend;nternet &emstart;R&emend;elay &emstart;C&emend;hat). See protokoll, mille määratleb RFC 1459, käsitleb internetis reaalajas vestlemise võimalust.

  RFC
Masin (host)

  See võib olla kas nimi failis `/etc/hosts` (minuarvuti), internetis kasutatav nimi (www.kde.org) või IP-aadress (192.168..0.10).

&glossary-kdeprinting;