<chapter id="history">
<title
>En kort tur gennem &kde;'s historie</title>

<epigraph>
<attribution
><abbrev
>CEO</abbrev
> for et stort software-firma i begyndelsen 80'erne...(hedder det sig)</attribution
> 
<para
>640 kB burde være nok for alle og enhver </para>
</epigraph>

<sect1 id="before-kde">
<title
>Før &kde;</title>

<para
>Siden begyndelsen af &UNIX;-udviklingen, har der været ét stort problem: Der var stabile kerner og god, kraftfuld software. Men desværre var det kun nogle få mennesker som kunne finde ud af at bruge &UNIX; fordi det hovedsageligt var skrevet for studerende og akademikere som havde studeret systemet i lang tid. Hvis man f.eks. skulle læse USENET-nyheder, skrev man sædvanligvis:</para>

<screen
><userinput
><command
>find</command
> <filename
>/var/spool/news</filename
> <parameter
>-name '[0-9]*' -exec cat {} \;</parameter
> | <command
>more</command
></userinput
>
</screen>

<para
>Selv om dette var hurtigt og relativt effektivt, kunne det ikke kaldes brugervenligt. I dag er der mange gode forender tilgængelige som <application
>tin</application
> og &knode; der giver lette og intuitive grafiske brugerflader (&GUI;'er for 'Graphical User Interface'). Desværre mangler &GUI;'erne et fælles udseende og en fælles opførsel. Kommercielle biblioteker for programmører såsom &Motif; gav håb om en løsning på dette, men disse biblioteker forblev indtil for nyligt alt for dyre og alt for langsomme. </para>

<para
>Indstillingen af programmer er ofte også svær. Mens kompilering som regel sker fra kommandolinjen med <userinput
><command
>./configure</command
> &amp;&amp; <command
>make</command
> &amp;&amp; <command
>make <option
>install</option
></command
></userinput
>, kan kun nogle få programmer indstilles vha. menuer eller scripter. I de fleste tilfælde er du nødt til selv at redigere tekstindstillingsfiler. Det sker ofte at et forkert placeret punktum ødelægger hele filen og tvinger dig derfor til at gentage indstillingsprocessen. Hver gang du ønsker at ændre dine indstillinger eller omkonfigurere et program, kommer hele rodet frem igen.</para>

<para
>Alt dette bidrager til den kendsgerning at &Linux; og andre &UNIX;'er ikke når ud til det brede publikum. Samtidig er mange mennesker ikke tilfredse med deres nuværende styresystem, ofte pga. manglende stabilitet og ydelse som man oplever ved brug af de styresystemer. Andre mennesker kan ikke fordrage at skulle købe en ny computer hver gang en ny version af deres uundværlige program udkommer da det kræver mere <acronym
>RAM</acronym
> og mere diskplads. Den nye version indeholder ofte funktioner som kun få mennesker egentlig har brug for. </para>

<para
><emphasis
>&kde; er anderledes.</emphasis
> Selv om vi ikke forsøger at erstatte den almindelige &UNIX;-skal, arbejder vi på et værktøj som vil gøre &UNIX; lettere at bruge. Vi vil også tiltrække flere brugere til &UNIX;-miljøet. Simple ting vil blive gjort nemme, mens komplicerede ting stadig vil være mulige. Én enkelt grænseflade vil være til rådighed i stedet for de mange der på nuværende tidspunkt er krævet. </para>

</sect1>


<sect1 id="what-kde-can-do-for-you">
<title
>Hvad &kde; kan gøre for dig</title>

<para
>&kde; er designet til alle.</para>

<para
>De der er nye i &UNIX;-verdenen eller de der ikke har interesse i at lære nye teknologier og kommandoer som ikke fandtes i deres forrige styresystemer, behøver ikke stå ansigt til ansigt med den kryptiske kommandolinje medmindre de har lyst til det. Og dog tilbyder &kde; meget af værdi til erfarne &UNIX;-brugere. Med &GUI;-værktøjerne bliver hvad der tidligere var komplicerede opgaver forvandlet til simple opgaver, og kommandolinjen er kun et museklik væk hvis du får brug for den.</para>

<para
>Uanset hvor meget erfaring du har med &UNIX; eller andre styresystemer, tilbyder &kde;:</para>

<itemizedlist>
<listitem>
<para
>Et flot og lettilgængeligt desktopmiljø.</para>
</listitem>
<listitem>
<para
>En kraftfuld og lettilgængelig filhåndtering.</para>
</listitem>
<listitem>
<para
>En lige så stærk og lettilgængelig browser.</para>
</listitem>
<listitem>
<para
>Et simpelt, centraliseret indstillingsprogram.</para>
</listitem>
<listitem>
<para
>Et omfattende programudvalg så du kan være produktiv få minutter efter du for første gang er logget på &kde;.</para>
</listitem>
<listitem>
<para
>En online-hjælp som vil hjælpe dig i enhver situation.</para>
</listitem>
<listitem>
<para
>En konsistent grænseflade. Menuer er placeret samme sted i alle programmer, tastebindinger opfører sig ens, værktøjslinjeikoner fungerer ens; du behøver kun at lære dem én gang.</para>
</listitem>
</itemizedlist>

</sect1>

<sect1 id="background-of-kde">
<title
>&kde;'s baggrund</title>

<para
>I oktober 1996 skød den tyske <application
>LyX</application
>-udvikler Matthias Ettrich udviklingen af &kde; i gang med et indlæg på USENET. Kort efter begyndte et par interesserede udviklere at planlægge og programmere dele af det nye projekt. Et år senere blev vindues- og filhåndteringerne, terminalemulatoren, hjælpesystemet og skærmindstillingsværktøjet udgivet til alfa- og beta-testning og de viste sig at være relativt stabile. </para>

<para
>I juli 1998 blev &kde; 1.0 udgivet. Det var den stabile version i de næste seks måneder mens udviklerne fortsatte arbejdet med at forbedre &kde; uden at forringe stabiliteten. I januar 1999 blev deres forbedringer konsolideret og integreret til udgivelsen af &kde; 1.1, den nye stabile standardversion. </para>

<para
>Udviklingen fortsatte derfra til &kde; 2.0 som blev udgivet den 23. oktober 2000 og var næsten en fuldstændig omskrivning af desktopmiljøet. &kde; 2.x-versionen udviklede sig gennem seks mindre udgivelser over et års tid. Hver enkelt udgivelse forbedrede en allerede imponerende desktop med flere egenskaber og bedre stabilitet.</para>

<para
>I skrivende stund er den nuværende serie af &kde;-versioner 3.2-serien, som introducerer en bred vifte af forbedringer over 2.0-serien. Selv om &GUI;'et ikke ændrede sig så dramatisk som det var tilfældet med skiftet fra &kde; 1 til &kde; 2, har mange forbedringer, bl.a. et fuldstændig nyt printsystem, stærkt forbedret <acronym
>SSL</acronym
>-understøttelse (for sikre internet-transaktioner) og fuld understøttelse for sprog der skrives fra højre mod venstre (som f.eks. arabisk og hebraisk), fundet deres vej ind i desktopmiljøet. Du kan finde mere information omkring denne spændende udvikling på &kde-http;. </para>

<para
>Udviklerne og brugere kommunikerer via adskillige postlister som beskrevet i sektionen <link linkend="mailing-lists"
>Postlister</link
>. Hvis du gerne vil hjælpe, så gør det endelig! &kde; drives af frivillig deltagelse og du er altid velkommen til at være med.</para>

</sect1>

<sect1 id="getting-kde">
<title
>Sådan finder du nye komponenter</title>

<para
>&kde;'s hovedside er &kde-http;. Her kan du finde al vigtig information som har med KDE at gøre, bl.a. bekendtgørelser, fejlrettelser, udviklerinformation og meget mere.</para>

<para
>Besøg venligst vores &FTP;-side &kde-ftp; for software-opgraderinger eller brug en spejlside (et mirror) hvis et sådant findes i nærheden af dig. Du kan finde en opdateret liste over spejlsider på <ulink url="http://www.kde.org/ftpmirrors.html"
>http://www.kde.org/ftpmirrors.html</ulink
>.</para>

<para
>På &FTP;-serverne indeholder mappen <filename
>unstable</filename
> altid splinterny software, men det er ofte ikke testet og kan måske ikke engang kompileres. Hvis du leder efter mere pålidelige komponenter, så tag venligst et kig i mappen <filename
>stable</filename
> hvor vi lægger betaversioner og udgivelsesklare versioner. </para>

<para
>Hvis du er interesseret i at udvikle dine egne &kde;-programmer, så bør du besøge <ulink url="http://developer.kde.org/"
>http://developer.kde.org</ulink
> hvor du kan finde masser af information, bl.a. rundture, <acronym
>API</acronym
>-guider til &kde;-bibliotekerne og meget mere. Du bør også besøge Trolltechs server (<ulink url="http://www.trolltech.com/"
>http://www.trolltech.com</ulink
>) der tilbyder en stor mængde af information om Qt-biblioteket som KDE gør brug af. Du vil sikkert også have interesse i at tilmelde dig <link linkend="mailing-lists"
>udviklernes postliste</link
>.</para>

</sect1>

</chapter>
<!--
Local Variables:
mode: sgml
sgml-omittag:nil
sgml-shorttag:t
sgml-namecase-general:t
sgml-general-insert-case:lower
sgml-minimize-attributes:nil
sgml-always-quote-attributes:t
sgml-indent-step:0
sgml-indent-data:nil
sgml-parent-document:("index.docbook" "book" "chapter")
End:
-->